Sóstó vízpótlása

Végre megszületett a régóta várt nagy tanulmány, igaz évek óta ígérik elkészültét, de a jó munkához idő kell.
Alapos munka mindenre kiterjedő, elmagyarázza miért fontos a tó megőrzése, nagyobb léptékben mint maga a tó.
Rendkívül fontos megállapítást tartalmaz, többek  közt miért nem szabad közvetlenül a tóba vezetni a tisztított szennyvizet és a Dog-ér vizét. Helyes meg állapítás, hogy a tavat nem szabad mélyíteni, mert akkor teljesen elveszti vizét, viszont réteg vizet jóléti tavak feltöltésére a törvény tilt, tehát a tó mélyfúrású kútból való töltése tilos.
Viszont tartalmaz néhány tévedést is. Ilyen tévedés, hogy rendre módra a kis Sóstót ír a szerző mint vízzel feltöltendő területet, sajnos a jelzett területet évtizedekkel ezelőtt már feltöltötték, és ott épült annak idején az AFIT, valamint a tűzoltóság, de a vaskereskedés is itt található. A maradék terület a vaskereskedés és a tó között, mint feltöltött terület található, ez apró hiba, de nehezen értelmezhető miatta az egész tanulmány.
Van viszont a tótól délre a volt lőtérrel párhuzamosan a Dong-érig terjedően a volt Kis-Sóstótól nyugati irányban egy exlége szikes védett terület, melyet a tanulmány meg sem említ.
Viszont található egy nem igazán hízelgő rasszista megjegyzés a dolgozatban a cigány lakosságra, hogy olyan művet kell építeni melyet ők mármint a cigányok nem tudnak ellopni, azt hiszem nem igazán helyén való megjegyzés.
Tévedésben van a szerző amikor azt állítja, hogy a Járószékben a gátat nem építették meg teljesen, a hiányzó részét a gátnak egyszerűen elhordták töltésnek. Egyébként a gátat azért építették mert a volt TSZ kertészetet termálvízzel akarták fűteni, de a kút tönkre ment a TSZ világ viszont megszűnt.
A szerző javasolja a Járószékben levő zsilip lezárását és a Dong-ér vissza duzzasztását, sajnos itt is van egy kis probléma, mert a Korvin utca egy része egy kis kiterjedésű egykori szikes tómederben épült, amelyet amúgy felemásra sikeredetten töltöttek fel, ezeket az ingatlanokat a csatorna duzzasztása tönkre fogja tenni.
A város Jókai utcai valamikori szeméttelepe egykori ingólápokon található, amelyről mért adatok találhatók az ott fellelhető nehézfém szennyezésről és egyéb nem kívánatos szennyezőkről, sajnos mint szennyező forrás meg sem jelenik a munkában, sajnálatos módon a volt laktanyát említi mint szennyező forrást.
A tanulmányban van egyéb  kifogásolni való pl. ki készítette, milyen szakirodalmat használt, de ezek apróságok.

Fehér Péter
Vasvarjú alapítvány
 
Kiskunhalas 2012-10-17

Halasi Nemes Tanácsnak